גזרת חפי"צ: הבדלים בין גרסאות בדף
אין תקציר עריכה |
(הוספה של צמד מילים נוסף שתלמידים שלי העלו בשיעור אשר הקל עליהם לזכור את הפעלים בגזרה) |
||
(6 גרסאות ביניים של 4 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 1: | שורה 1: | ||
'''גזרת חסרי פה"פ י' + צ (חפי"צ)''' | '''גזרת חסרי פה"פ י' + צ (חפי"צ)''' | ||
לגזרה זו שייכים '''6''' שורשים שפה"פ שלהם היא י' ואחריה צ', ולה"פ היא אחת מאותיות "קר"ע בת"ג". | לגזרה זו שייכים '''6''' שורשים שפה"פ שלהם היא י' ואחריה צ', ולה"פ היא אחת מאותיות "קר"ע בת"ג". | ||
לקבוצה זו מתווסף השורש י-ז-ע בבניין הִפְעִיל בלבד, כגון הִזִּיעַ. | לקבוצה זו מתווסף השורש י-ז-ע בבניין הִפְעִיל בלבד, כגון הִזִּיעַ. | ||
*מומלץ לזכור את השורשים ע"פ ראשי התיבות הבאים:" | *מומלץ לזכור את השורשים ע"פ ראשי התיבות הבאים:"תקע בׁרג ויזע" ( או: "בקעת גר", ויוצא מן הכלל שורש י.ז.ע ,קיימת עוד שיטה לזכור את ראשי התבות הללו באמצעות צמד המילים "גבר תקע" אשר מכיל את אותן האותיות כמו בקעת גר ) | ||
[[Image:Hafiz.PNG]] | [[Image:Hafiz.PNG]] | ||
שורה 10: | שורה 10: | ||
שורש צורת הכתיבה של הפועל | שורש צורת הכתיבה של הפועל | ||
עתיד י-צ-ק יִצֹּק (יִיְצֹק | עתיד י-צ-ק יִצֹּק (יִיְצֹק -> יִצְצֹק -> יִצֹּק) | ||
עתיד י-צ-ר יִצֹּר (יִיְצֹר | עתיד י-צ-ר יִצֹּר (יִיְצֹר -> יִצְצֹר -> יִצֹּר) | ||
• בשתי הדוגמאות הנ"ל, יְ (שוואית) מידמה(נעלמת) וה-צ שאחריה מקבלת דגש משלים הידמות מלאה. | • בשתי הדוגמאות הנ"ל, יְ (שוואית) מידמה(נעלמת) וה-צ שאחריה מקבלת דגש משלים הידמות מלאה. | ||
שורה 19: | שורה 19: | ||
הִפְעִיל הֻפְעַל | הִפְעִיל הֻפְעַל | ||
עבר הִצִּיב (הִיְצִיב | עבר הִצִּיב (הִיְצִיב -> הִצְצִיב -> הִצִּיב) הֻצַּב (הֻיְצַב -> הֻצְצַב -> הֻצַּב) | ||
הווה מַצִּיב מֻצַּב | הווה מַצִּיב מֻצַּב | ||
עתיד יַצִּיב יֻצַּב | עתיד יַצִּיב יֻצַּב | ||
שורה 41: | שורה 41: | ||
•סימן ההיכר של גזרת חפי"צ הוא צ¬ דגושה ואחריה אחת מאותיות "קרע בתג". | •סימן ההיכר של גזרת חפי"צ הוא צ¬ דגושה ואחריה אחת מאותיות "קרע בתג". | ||
•בפועל מַצִּילוֹת ה-צ דגושה אך אחריה מופיעה ל שאינה שייכת ל"קרע בתג" ולכן השורש יהיה נ-צ-ל (גזרת חפ"נ). | •בפועל מַצִּילוֹת ה-צ דגושה אך אחריה מופיעה ל שאינה שייכת ל"קרע בתג" ולכן השורש יהיה נ-צ-ל (גזרת חפ"נ). | ||
[[Category:לשון והבעה עברית]] |
גרסה אחרונה מ־11:45, 24 באוקטובר 2015
גזרת חסרי פה"פ י' + צ (חפי"צ)
לגזרה זו שייכים 6 שורשים שפה"פ שלהם היא י' ואחריה צ', ולה"פ היא אחת מאותיות "קר"ע בת"ג". לקבוצה זו מתווסף השורש י-ז-ע בבניין הִפְעִיל בלבד, כגון הִזִּיעַ.
- מומלץ לזכור את השורשים ע"פ ראשי התיבות הבאים:"תקע בׁרג ויזע" ( או: "בקעת גר", ויוצא מן הכלל שורש י.ז.ע ,קיימת עוד שיטה לזכור את ראשי התבות הללו באמצעות צמד המילים "גבר תקע" אשר מכיל את אותן האותיות כמו בקעת גר )
בניין קל
שורש צורת הכתיבה של הפועל עתיד י-צ-ק יִצֹּק (יִיְצֹק -> יִצְצֹק -> יִצֹּק) עתיד י-צ-ר יִצֹּר (יִיְצֹר -> יִצְצֹר -> יִצֹּר)
• בשתי הדוגמאות הנ"ל, יְ (שוואית) מידמה(נעלמת) וה-צ שאחריה מקבלת דגש משלים הידמות מלאה. למעשה, גזרה זו מתנהגת כמו חפ"נ, כלומר פה"פ חסרה ובמקומה דגש משלים.
בניינים- הִפְעִיל ו הֻפְעַל.
הִפְעִיל הֻפְעַל עבר הִצִּיב (הִיְצִיב -> הִצְצִיב -> הִצִּיב) הֻצַּב (הֻיְצַב -> הֻצְצַב -> הֻצַּב) הווה מַצִּיב מֻצַּב עתיד יַצִּיב יֻצַּב ציווי הַצֵּב אין ציווי שם פועל לְהַצִּיב אין שם פועל
• בבניין הִפְעִיל, מן השורש י-צ-ב, במקום הִיְצִיב נקבל הִצִּיב עם דגש משלים הידמות מלאה. • בבניין הֻפְעַל, מן השורש יצב, במקום הֻיְצַב נקבל הֻצַּב עם דגש משלים הידמות מלאה.
הבניינים הדגושים
שורש פִּעֵל פֻּעַל הִתְפַּעֵל י-צ-ב יִצֵּב יֻצַּב הִתְיַצֵּב
•נכתבים כמו בגזרת השלמים, ולכן בעה"פ יופיע דגש תבניתי.
- הערות:
•סימן ההיכר של גזרת חפי"צ הוא צ¬ דגושה ואחריה אחת מאותיות "קרע בתג". •בפועל מַצִּילוֹת ה-צ דגושה אך אחריה מופיעה ל שאינה שייכת ל"קרע בתג" ולכן השורש יהיה נ-צ-ל (גזרת חפ"נ).